![Jednotky NATO na finském ostrově Utö během cvičení Baltops 2024, ilustrační foto](https://www.forum24.cz/wp-content/uploads/fly-images/765519/inbound1119737582942190468-1440x810-c.jpg)
Jednotky NATO na finském ostrově Utö během cvičení Baltops 2024, ilustrační foto FOTO: Joel Thungren / Försvarsmakten / se souhlasem
FOTO: Joel Thungren / Försvarsmakten / se souhlasem
![](https://www.forum24.cz/wp-content/uploads/fly-images/720992/Mitrofanovova_Marketa-100x100-c.png)
Po sobotním útoku ukrajinských dronů na ruskou leteckou základnu u města Oleněgorsk na poloostrově Kola jsou severské země ve střehu. K zásahu, který vyřadil z provozu ruský strategický bombardér Tu-22M3, totiž došlo 150 kilometrů od finských, 200 kilometrů od norských a 380 kilometrů od švédských hranic.
„Buďme klidní a ostražití. Teď si prostě musíme zvyknout na to, že máme na hranicích válku,“ prohlásil finský prezident Alexander Stubb. Zároveň uvedl, že situace je pod kontrolou a není důvod k obavám.
„Musíme si také zvyknout na fakt, že Ukrajina musí použít všechny prostředky, aby tuto válku vyhrála. To znamená i různé druhy úderů,“ dodal s tím, že finská strana je v kontaktu se švédským partnerem „ohledně útoku a toho, jak budeme reagovat“.
Švédský předseda vlády Ulf Kristersson to prostřednictvím tiskového oddělení potvrdil. „Premiér sdílí základní poselství finského prezidenta, že není důvod ke znepokojení. V naší blízkosti probíhá válka a my vývoj velmi pečlivě sledujeme.“
Hanne Olafsenová z norských ozbrojených sil sdělila, že „jako vždy to, co se děje v našem sousedství, bedlivě sledujeme. V Norsku a jeho okolí jsme stále vojensky přítomni a na tom se nic nemění“. Podle deníku Dagbladet země v souvislosti s útokem zatím nepodnikla žádné kroky.
Rekordní vzdálenost
Letecká základna Oleňja s nejdelší dráhou, jakou má ruské letectvo na poloostrově Kola k dispozici, se nachází asi sto kilometrů jižně od Murmansku. Rusové z ní opakovaně provádějí údery na Ukrajinu. Podle deníku Barents Observer odtud startovaly také letouny, které začátkem července bombardovaly dětskou nemocnici v Kyjevě.
Zasažením této základny vytvořili Ukrajinci nový rekord, když o 500 kilometrů překonali dosavadní vzdálenost cíle. Jejich drony totiž ještě nikdy neútočily 1800 kilometrů za ukrajinskou hranicí. Pokud Ukrajina náhle nezískala bezpilotní letouny s delším doletem, existuje několik možných vysvětlení, jak byl útok proveden.
„Jednou z možností je, že drony byly vyslány z ruského území ukrajinskými operátory,“ uvedl pro deník VG Kristian Åtland, hlavní vědecký pracovník Norského obranného výzkumného ústavu.
Nevyloučil rovněž, že bezpilotní letouny mohly být vyslány z třetí země. „Je možné, že se objeví ruská obvinění, že dron byl vyslán z norského nebo finského území, která jsou poloostrovu Kola nejblíže, ale v takovém případě by (Rusové) měli mít dobré faktické informace, než takové obvinění vznesou.“
Podle Åtlanda by útok na základnu Oleňja mohl u Rusů vzbudit pocit zranitelnosti. „V evropské části Ruska je stále méně míst, která jsou mimo dosah ukrajinských dronů. Putin měl dosud pravděpodobně pocit, že poloostrov Kola je bezpečným koutem Ruska, a proto sem přesunul několik bombardérů z jihu země. Ukrajina chce zřejmě říct, že ani tam nejsou ruské bombardéry v bezpečí.“