![Ilustrační foto](https://www.forum24.cz/wp-content/uploads/fly-images/9141/profimedia-0176964739-1440x810-c.jpg)
Ilustrační foto FOTO: Profimedia
FOTO: Profimedia
![](https://www.forum24.cz/wp-content/uploads/fly-images/720991/Vavra_Martin-100x100-c.png)
Stárnutí a s ním související klesající schopnost organismu nahrazovat špatné či odumřelé buňky je přirozeným životním procesem. Vědci však nyní zjistili, ve kterých dvou konkrétních časových obdobích množství molekul a mikroorganismů v lidském těle prudce stoupá nebo klesá.
Nová studie společnosti Stanford Medicine odhaluje, že k výše zmíněným procesům dochází u člověka nejvíce ve 44 a 60 letech. Toto tvrzení je založené na hodnocení tisíce různých molekul zapojených do procesu stárnutí u lidí ve věku od 25 do 75 let. Vědci pak podle deníku Daily Mail zkoumali u této cílové skupiny také mikrobiomy – bakterie, viry a houby, které se nacházejí v našem těle.
Podle studie publikované v časopise Nature Aging se 81 procent molekul a mikrobů v těle neposouvá postupným, chronologickým způsobem. Během života prý naopak procházíme dvěma zásadními obdobími rychlých změn. „Ukazuje se, že k dramatickým změnám dochází zhruba ve 44 a 60 letech života. Platí to pro všechny třídy molekul. Neměníme se tedy jen postupně v průběhu času,“ vysvětluje genetik a hlavní autor studie Michael Snyder.
Inspirací pro výzkumný tým bylo zjištění, že riziko rozvoje nemocí, souvisejících s věkem, jako je například Alzhiemerova choroba či kardiovaskulární onemocnění, je zaznamenáno spíše ve středním věku. Pro lepší pochopení biologie stárnutí vědci použili data od 108 lidí. Krev a další biologické vzorky účastníků výzkumu byly analyzovány každých několik měsíců po několik let. Sledováno prý bylo 135 000 změn souvisejících s věkem v různých molekulách, a to včetně RNA, která přenáší genetickou informaci.
Z výzkumu vyplývá, že tisíce molekul a mikrobů podléhá změnám v souvislosti s jejich množstvím. Ať už mluvíme o jejich přibývání či ubývání. Přibližně 81 procent všech zkoumaných molekul prošlo extrémními změnami právě, když bylo lidem kolem 40 a 60 let. Nejprve prý odborníci předpokládali, že výsledky této cílové skupiny zkresluje menopauza a perimenopauza u žen. Poté však zjistili, že k velkému posunu dochází i u mužů.
„To naznačuje, že zatímco menopauza nebo perimenopauza může přispět k pozorovaným změnám u žen ve věku kolem 40 let, pravděpodobně existují i jiné, významnější faktory, které tyto změny u mužů i žen ovlivňují. Identifikace a studium těchto faktorů by mělo být prioritou budoucího výzkumu,“ řekl Xiaotao Shen, bývalý postdoktorand Stanfordské medicíny a nyní odborný asistent na Nanyang Technological University Singapur.
U lidí ve věku kolem 40 let probíhaly výrazné změny v počtu molekul souvisejících s metabolismem alkoholu, kofeinu a lipidů, což může zapříčinit kardiovaskulární onemocnění a také nemoci kůže a svalů.
U osob ve věku kolem 60 let se změny týkaly metabolismu sacharidů a kofeinu, což může souviset s oslabením imunity, funkcí ledvin a stejně jako v předchozím případě s kardiovaskulárními chorobami a nemocemi kůže a svalů.
Michael Snyder doplňuje, že některé změny mohou souviset také s životním stylem nebo behaviorálními faktory, které jsou pro tyto věkové skupiny charakteristické. Jako prevenci před uvedenými zdravotními problémy pak doporučuje pravidelné cvičení a snížení spotřeby alkoholu.